Trehus?
Vevhytta?
Den mystiske gapahuk?
Kjært barn har mange navn, og vi må ha litt tid på oss til å bestemme oss for hva denne skal hete…
![](https://planetringenbarnehage.no/wp-content/uploads/2023/09/img_4356-768x1024.jpg)
![](https://planetringenbarnehage.no/wp-content/uploads/2023/09/img_4359-768x1024.jpg)
![](https://planetringenbarnehage.no/wp-content/uploads/2023/09/img_4367-768x1024.jpg)
![](https://planetringenbarnehage.no/wp-content/uploads/2023/09/img_4374-768x1024.jpg)
![](https://planetringenbarnehage.no/wp-content/uploads/2023/09/img_4368-768x1024.jpg)
![](https://planetringenbarnehage.no/wp-content/uploads/2023/09/fb725a46-c98b-4bd8-ada3-b78e5c73ed42-1108-0000011ad6ad71d8_file-768x1024.jpg)
![](https://planetringenbarnehage.no/wp-content/uploads/2023/09/3a4f165e-321f-4f9e-8724-190919dc91c1-1108-0000011b8458d98b_file-768x1024.jpg)
Velkommen inn i leken!
Trehus?
Vevhytta?
Den mystiske gapahuk?
Kjært barn har mange navn, og vi må ha litt tid på oss til å bestemme oss for hva denne skal hete…
Velkommen inn i leken!
«Vi har tegnet maur»
«Små tomater»
«Bæsje, bæsje, bæsje!»
Dette er sanger komponert og spilt inn av barn i Kometgruppa som har blitt hits i gruppa – altså en sang barna husker og går og synger på videre i dagen sin. Så hvilke kvaliteter må en sang ha for å bli en hit?
Vi må ikke tro at dette er tilfeldige lyder og ord eller bare utforskning! Når vi tar på oss musikerbrillene kan vi identifisere hvilken kunnskap barna har for å kunne lage en hit.
Når vi skaper musikk har dette en lang forhistorie og forberedelse for barna. De bruker sitt musikalske språk som de har bygd opp av sine erfaringer helt fra de var babyer da de eksperimenterte med å lage og herme lyder med stemmen sammen med sine nærmeste. Vi kan gjerne kalle musikk et språk som kommer før verbalspråket og er en forutsetning for ordene. (Bjørkvold)
Alle disse sangene har spontaniteten i seg. Det spontane oppstår i det de holder på med men også i dialogen mellom to barn eller mellom barn og materiale.
Sangene inneholder også ofte en overraskelse eller humor, som «Små tomater, dai-di-dai» som barna lo lenge av, eller «Bæsje, bæsje, bæsje!» som kan sammenlignes med på-kanten-humor for 4-5 åringene.
Melodien har en tydelig form og forholder seg til en toneart. Dette gjør at det får en sammenheng og vi oppfatter det som en melodi som vi kan gjenta.
Rytmen kommer av teksten, men i alle disse hit’ene har barna fått det til å passe i 4-takt, altså at vi kan telle til 4 sammen med sangen ved enten å legge inn pause eller strekke teksten så det passer eller fylle inn noen «Ja, ja».
De digitale verktøyene gir mange nye muligheter, men med sine blinkende farger og utallige knapper kan de være til hinder for at barna får brukt hele sitt musikalske språk og ikke minst for spontaniteten og humoren. Vi erfarer at med nye verktøy som GarageBand på Ipad, trenger vi mye tid til å prøve ut og jobbe med verktøyet selv om materialet toner og rytme er kjent. Det er litt som en kunstmaler som får et helt nytt verktøy til arbeidet. For å finne ut hvordan det fungerer og hva det kan brukes til, må det undersøkes og prøves grundig. Vi merker en stor nivåforskjell når barna bruker digitale verktøy som er nye for dem og når de bruker stemmen som de har erfaring med gjennom mange år. Da virkelig klinger det!
Spontanitet, humor, melodi, tempo, rytme, gjentagelser, form – høres det ut som en hit?