Vi fortsetter prosessen vår med kråka. Vi tar fortsatt imot opplevelser fra sommeren( sommerlekse) som er en fin støtte for barna i samtalen.
I barnehagen har vi begynt å forme en kråke som skal bo på Sol. Vi trenger masse avispapir i arbeidet framover. Ta gjerne med fra hjemmet:)
I dag er det flere av barna som har vært i skogen og samlet pinner. Store og små pinner er noe vi også trenger til prosessen. Bruk gjerne litt tid til å samle pinner som barna kan ta med til barnehagen.
Sommerferien er over og barna kommer tilbake til hverdagen igjen. Denne gangen med strå i hånda. Strået finnes overalt, i hele landet faktisk – på Vestlandet, på Østlandet, i Lillehammer, i Malvik, på Frøya, på Hitra, på Røros, utenfor huset, langs åkeren, til farmor, ja alle plasser vi har vært i sommer.
Stråene studeres – de finnes i lilla, grønn og gul. Noen kan spises og noen er vakre å se på. Vi ser, vi smuldrer opp, drar av korn. Strået byr på så mye.
Navnet kråke hører vi ofte i sammensatte ord, gjerne med negativ ordlyd. Kjært barn har mange navn, sies det. Er kråka et «kjært barn»? Er vi i barnehagen glad i kråka? Hvilken plass har den?Har kråka en funksjon i samfunnet? Dette er spørsmål vi tar med oss inn i gruppemøtet.
Hvilke holdninger har vi til kråka? Hva vet vi om kråka? Det finnes mye overtro om kråka. På folkemunne assosieres kråka med død og ulykke, med søppel og bråk. Kan den oppleves som skummel?
Vi som blir neste års solgruppe skal fordype oss i kråka mot høstmartna. I barnehagen har vi besøk av kråka jevnlig, den er en del av barnehagens uteområde, men kjenner vi den? Kanskje kråka kjenner oss bedre?
I arbeidslaget deler vi av våre barndomsminner. Det er en veksling mellom positive og negative holdninger vi har blitt kjent med i oppveksten. En kollega har gode erfaringer med kråka og deler av sin kunnskap; «den er intelligent», «den husker ansikt», « den kan kjenne igjen biler», «den husker hvis vi ikke er snill med den».
Vi opplever at flere av barna er nysgjerrig på kråka. Vi ser fasinasjon i øynene, ivrige hender som peker og de hermer kra- kra-kra. Barn er fri, åpen og gjestfri.
Hvordan møter vi som er laget rundt barnet kråka i forhold til for eksempel gråspurven eller marihøna? Vi reflekterer rundt statusen vi gir dyr og insekt som lever i barnehagen. Kan vi lære noe av barna?
Vi reflekterer også over om dette er overførbart til andre sammenhenger? Hvordan møter vi alle med samme gjestfrihet.
Holdninger, verdier, etikk og empati blir grunnmuren for vårt arbeid med utforskning av kråka og pedagogenes forberedelser.
Det har vært viktig for oss å tenke gjennom hensikten med en høstmartna. Vi ønsker å legge bak oss en tid med lite sosiale arrangementer og et samfunn som har trukket fra hverandre, ikke mot hverandre. Vi ønsker å skape noe ILAG.
Hensikten må være med oss i alt vi gjør.
Vi reflekterte rundt ord, ord som gjør noe med oss: Energi, perlende, grobunn, betydninger, rørelse. Vi lekte med setninger: En energiperlende grobunn med betydninger og rørelser.
Vi har en høstmartna komite som strukturer og organiserer prosessen mot festdagen.Vi skal ha oversikt, holde tråden og tenke på helheten.
Vi har valgt å lage rammer for fordypning for hver gruppe. Bakgrunnen for valgene er spørsmål som: Hva har vi rundt oss? Hva ser vi hver dag? Hva kan vi følge mot høstmartnan? Hva ønsker vi å bli bedre kjent med?
Det må være en ting som hver gruppe vil utforske. Hva er utforskning?
Å skape noe gjennom prosessene og aktivitetene gjør noe med oss.
Med dette som bakgrunn, valgte høstmartnakomiteen fordypningsemne for alle gruppene til høsten.
Stjerne – Jord
Sol – Kråka
Måne – Blåbær
Komet – Strå
Ugletårnet – Løvetann
Barnehagen vår skal arrangere høstmartna i oktober.
Fordypningene på gruppene har vi nå kommet frem til som vi har presantert på veggen ute mot pa